![Elektrická energia](https://www.asb.sk/wp-content/uploads/2022/06/elektricka-energia-840x560.jpg)
Zelená dohoda pre budovy chce zlepšiť fungovanie trhu a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie
Na stretnutí stakeholderov medzinárodného projektu Zelená dohoda pre budovy v Bratislave dominovala téma založenia Finančnej platformy pre financovanie udržateľných energetických investícií a rozvoj smart energetických služieb.
Obnova budov na Slovensku a v Českej republike nemôže dosiahnuť požadované tempo bez účasti súkromného kapitálu a bez spájania rôznych zdrojov a nástrojov financovania. K tomu je potrebná spolupráca všetkých zainteresovaných strán a implementácia smart finančných nástrojov.
Práve na tieto problémy sa zameral projekt Zelená dohoda pre budovy (Green Deal 4 Buildings), ktorý má za cieľ na európskej úrovni rozšíriť existujúce postupy, definovať stratégie a plány a navrhnúť zlepšenia v rámci národných politík a opatrení. Taktiež bude sledovať implementáciu opatrení na zlepšenie fungovania trhu. Dialóg prebieha v rámci okrúhlych stolov organizovaných v období od 31. marca 2022 do marca 2024.
Globálni a regionálni investori a firmy v oblasti stavebníctva a budov už postupne prechádzajú na udržateľné energetické investície v súlade s požiadavkami zadefinovanými v Európskej zelenej dohode. Budovy sú dnes zodpovedné za 40 percent spotreby globálnej energie a s ňou spojenú produkciu skleníkových plynov. Hrajú preto kľúčovú rolu v znižovaní globálnych emisií. Spomedzi všetkých sektorov majú budovy dokonca najväčší potenciál v znižovaní globálnych emisií CO2.
V poradí druhé stretnutie okrúhleho stola bolo venované financovaniu a zapojeniu súkromného sektora do financovania energetických investícií. „Okrúhly stôl potvrdil odporúčanie vytvoriť Finančnú platformu pre udržateľné energetické investície, ktorá zahrnie finančné inštitúcie, relevantné štátne inštitúcie, mestá a ďalších. Táto platforma ponúkne komplexné riešenia, ktoré umožnia nasadiť atraktívne produkty udržateľného financovania energie veľkému počtu konečných príjemcov na Slovensku. A to aj vrátane regiónov, ktoré sú slabo obsluhované komerčnými fondmi,“ uviedol prezident ZSPS Pavol Kováčik.
Na Slovensku je veľa nedostatočne obsluhovaných regiónov s množstvom malých a stredných projektov. Kľúčové bude aj podporiť motiváciu vlastníkov budov, aby realizovali projekty energetickej efektívnosti. Tradičný model centralizovanej výroby, kde energia prúdi jedným smerom od výroby až k pasívnym poplatníkom sa stáva zastaraným.
Budovy, ktoré elektrickú energiu spotrebujú aj vyrobia
Nová legislatíva má implementovať aj nový dizajn trhu s elektrinou. „Na seba nadväzujúce inovácie významne ovplyvnia charakter prác pri obnove ako aj pri výstavbe nových budov. Budovy budú elektrinu spotrebovávať, vyrábať, ale aj dodávať na nový trh s elektrinou,“ dodal Peter Blaškovitš, generálny riaditeľ SIEA.
Jedným z prijatých opatrení bude aj vytvorenie Platformy pre smart energetické služby. Bude zahŕňať Energy lab na podporu rozvoja komplexných energetických riešení pre budovy a expertnú skupinu, ktorá bude testovať podmienky nového dizajnu trhu s elektrinou. Smart energetické služby zabezpečia sektorovú integráciu, koordináciu energetickej efektívnosti a demand response, systémy uskladňovania energie/hybridné systémy, e-mobilitu a variabilné obnoviteľné zdroje energie.
Práve vysoký podiel variabilných obnoviteľných zdrojov energie je budúcnosťou energetických systémov, ktoré si v prípade prepojenia vyžadujú flexibilitu. Na trhu povedie k nižšej cene energií. To je mimoriadne dôležité pri riešení problému zvyšovania cien, ako napríklad v prípade zemného plynu, ktoré v súčasnosti zažívame na energetických trhoch.
Projekt Zelená dohoda pre budovy realizuje konzorcium deviatich partnerov zo Slovenska a Českej republiky. Patrí k nim aj Slovenská inovačná a energetická agentúra. Koordinátorom projektu je Zväz stavebných podnikateľov Slovenska. Súčasťou medzinárodného projektu, ktorý bude vďaka podpore z európskeho programu Horizon 2020 prebiehať ešte dva roky, je príprava štyroch cestovných máp. Tie sú zamerané na bytové, nebytové, komerčné a priemyselné budovy ako aj na infraštruktúru pre inteligentné štvrte a mestá.