Poruchy vodotesných izolácií spodnej stavby a ich eliminácia
V súčasnosti ešte neexistuje žiadny exaktný spôsob, ako zistiť presné miesto poškodenia hydroizolačného povlaku. Ide najmä o systémy, ktoré sú obložené podkladovými a ochrannými textíliami, ktoré fungujú ako drenáž. Tu prakticky nie je možné zistiť, kde došlo k poškodeniu, a treba postupovať na základe znalostí a skúseností. V nasledujúcom príspevku vám prinášame niekoľko zaujímavých príkladov porúch vodotesných izolácií spodnej stavby a odporúčania ako im predchádzať.
1. Poruchy spodných stavieb namáhaných iba zemnou vlhkosťou – následkom sú len vlhké konštrukcie, t. j. zvýšená vlhkosť v stavebných hmotách a samozrejme v interiéri objektu,
2. Poruchy spodných stavieb namáhaných gravitačnou vodou alebo tlakovou podzemnou vodou – ide o náročnejšiu záležitosť, pričom pre zemnú vlhkosť nie je možné väčšinu používaných technológií vôbec použiť. Základným kritériom je, že z konštrukcií vyteká neustále (alebo aspoň v určitých časových obdobiach – jar, jeseň) voda. V tomto prípade (okrem nemožnosti užívať podzemné priestory) dochádza k výrazným škodám na konštrukčných materiáloch.
Základný vizuálny prejav porúch zemnou vlhkosťou, vzlínajúcou vlhkosťou alebo tiež netesným zariadením TZB | Základný vizuálny prejav porúch tlakovou alebo gravitačnou vodou |
Následky namáhania vodou
Opravy
Pretože injektáže patria k veľmi častým a často aj jediným spôsobom sanácie spodných stavieb s porušenými vodotesnými izoláciami, je nevyhnutné a priori už pri technickom riešení myslieť na možnosť sanácií, a to je možné vo dvoch úrovniach:
- zabudovávať aktívne prvky injektáží – najmä pripravené injektážne hadičky,
- používať konštrukcie, ktoré sú injektovateľné – dierované keramické bloky a tvarovky sú len veľmi komplikovane injektovateľné a pred vlastnou injektážou proti vode ich treba „zmonolitniť“, t. j. vyplniť všetky dutiny na miestach budúcich injektáží.
Dôvody vzniku porúch
Poruchy vodotesných izolácií spodných stavieb vznikajú následkom činnosti všetkých subjektov, ktoré sa podieľajú na realizácii stavieb. Súčasne vo väčšine prípadov vznikajú následkom súbežných príčin, pričom je len veľmi ťažké špecifikovať mieru zavinenia jednotlivými subjektmi.
Investor
- nedostatočná príprava (absencia vstupných údajov),
- nerealistické finančné a termínové požiadavky,
- nevhodné alebo rizikové dispozície objektov, umiestňovanie užívaných priestorov do podzemia.
Projektant
- nedostatočná príprava, nedostatočné množstvo podkladov,
- nevhodné materiálové a technologické riešenie,
- nekompletnosť projektovej dokumentácie.
Generálny dodávateľ
- nerealistické finančné nároky na subdodávateľov,
- nerealistické časové nároky a nedostatočná koordinácia realizácie.
Výrobca/dodávateľ izolačného systému
- nevhodný izolačný systém, zlé materiály, nekvalitné alebo inak nedostatočné izolačné prvky.
Subdodávateľ stavebných izolácií
- absencia kvalifikácie pracovníkov alebo neskúsenosť firiem, ktoré realizujú vodotesné izolácie,
- tlak na čas a realizovanie v zlých klimatických podmienkach.
Ďalšie bežné dôvody vzniku porúch
- absencia účinných kontrolných mechanizmov na všetkých úrovniach realizácie od kontroly projektu cez kontrolu vyhotovovania samotnej izolácie až po kontrolu vyhotovovania všetkých zakrývacích a ochranných vrstiev hydroizolačného systému; absencia systému kontroly a dokumentácie procesu realizácie izolačných systémov od začiatku až do konca,
- zmeny hydrogeologických podmienok následkom prírodných katastrof,
- rovnaký vizuálny prejav, ako porušenie hydroizolácií, môže mať aj netesnosť v systémoch TZB, vody, kanalizácie, kúrenia a klimatizácie.
Pozn.: Pri hľadaní príčin problémov s vodou v stavebných konštrukciách by prvým krokom vždy malo byť hľadanie netesností vo vedení TZB. Navonok sa len veľmi ťažko dá rozlíšiť, či je dotácia konštrukcií vodou spôsobená vzlínaním, poruchou hydroizolácií alebo poruchou vedenia TZB.
Prejavy porúch
Kolaps hydroizolačného povlaku spodných stavieb má charakteristické prejavy, ktoré možno rozdeliť do nasledujúcich bodov:
Najprv sa poruchy hydroizolačných povlakov spodných stavieb prejavujú v oblasti
- dilatačných škár,
- priestupov (čohokoľvek),
- pracovných a iných škár,
- trhlín.
Prejavy poruchy môžu byť:
- bodové,
- líniové,
- plošné.
Pozn.: Mimoriadne dôležitým detailom sú dilatačné škáry, a to ako pri riešení dilatačných uzáverov izolačných systémov, tak aj pri sanáciách. V týchto miestach sa vždy vyskytujú vzájomné pohyby stavebných konštrukcií, pričom dochádza k opakovanému mechanickému namáhaniu hydroizolačného povlaku. V prípade, že tento nevydrží, dôjde k sanácii tejto škáry injektážami. Aj tu treba očakávať potrebu doinjektovania, a to niekedy aj viacnásobného.
Mechanické poškodenie
Mechanické poškodenie sa spája s ignorovaním základných zásad pri navrhovaní hydroizolačných systémov, t. j. nielen vlastných vodotesných izolácií, ale aj konštrukcií, konštrukčných vrstiev, ktoré sú okolo. Ďalej sa spája s ignorovaním zásad zdravého rozumu a ohľaduplnosti k predchádzajúcej práci.
Bodové prejavy prenikania vlhkosti a vody do interiéru |
Príčiny poškodenia
Mechanické poškodenie býva spôsobené v rámci realizácie
- nekvalitnej podkladovej konštrukcie – nerovnej, s ostrými výčnelkami atď.,
- geodetických prác (vytyčovanie bodov pomocou nastreľovacích klincov prebitých skrz hydroizoláciu, zašliapnutie trojnožky do odhalenej hydroizolácie atď.),
- debniacich a lešenárskych prác (debnenie alebo lešenie položené priamo na hydroizolačnom povlaku, debnenie fixované skrz hydroizoláciu atď.),
- armovania (manipulácia s armatúrou alebo jej skladovanie na nechránenej izolácii, zváranie v blízkosti vodotesných izolácií atď.),
- pohybu stavebných mechanizmov po hotovom, nechránenom hydroizolačnom povlaku;
- zahrňovanie izolačných systémov pomocou ťažkých mechanizmov a strhnutie ochranných vrstiev pri tejto činnosti,
- dodatočného, „partizánskeho“ zhotovovania priestupov cez hydroizolačný povlak bez korektného opracovania vodotesných izolácií,
- nedostatočné ochranné vrstvy (nekvalitné alebo s nedostatočnými kvalitatívnymi parametrami).
Ochranná vrstva hydroizolácie strhnutá pri vykonávaní nasledujúcich stavebných prác | Ten, kto tú ochranu strhol |
Lešenie stojace na hydroizolačnom povlaku | Vodotesná izolácia je dotiahnutá iba k výstuži a tam je ukončená, bez akéhokoľvek korektného dohotovenia hydroizolačného systému. |
Mechanické poškodenie môže byť spôsobené v rámci následného fungovania stavebného objektu:
nerovnomerným sadaním alebo pohybom jednotlivých stavebných častí, prípadne ich cyklickým opakovaním,
- nekvalitným alebo nestabilným podkladom pod hydroizolačným povlakom,
- absenciou alebo nekvalitou ochranných vrstiev, ktoré s ešte počas predpokladanej životnosti rozpadnú a prestanú tak plniť ochrannú funkciu,
- strhnutie izolácií pri zhotovovaní zásypov alebo ich mechanické poškodenie pri zhotovovaní ochranných vrstiev,
- pohyby a sadanie zásypov.
Zlá realizácia hydroizolačných vrstiev
Medzi poruchy hydroizolačného povlaku následkom zlej realizácie hydroizolačných vrstiev a ich konštrukčných detailov patria:
zlé spojenie, zvarenie jednotlivých častí hydroizolačného povlaku a jeho prvkov,
- nedostatočné napojenie na zvislé konštrukcie (nedostatočné navarení, nekvalitné mechanické kotvenie) vrátane ukončení nad U. T.,
- absencia zosilňujúcich prvkov pri konštrukčných detailoch,
- absencia tmelov pri tmelených lištách,
- absencie tesnenia priestupov.
Príkladom zlého zhotovovania hydroizolačného povlaku sú nasledujúce obrázky.
Na týchto obrázkoch možno pozorovať kvalitu podkladov, ale aj šírku presahov. |
Zlé riešenie priestupov
Prestupy v hydroizolácii určené proti gravitačnej vode, pričom rúrky sú iba otmelené. Toto riešenie je mimoriadne naivné a následky môžu byť veľmi fatálne. | |
Príklady nekorektne zhotovených hromadných priestupov |
Kotvenie
Zmeny hydrogeologických podmienok
Jeden z príkladov zmeny hydrogeologických podmienok je znázornený na nasledujúcich obrázkoch.
Marek Novotný
Foto: autor